T A R T U Ü L I K O O L MATEMAATIKA-INFORMAATIKATEADUSKOND Xxxxxxxxxxx instituut Yyyyyyyyyyy õppetool Zzzzzzzzzzz eriala

Ülli Õpilane

Töö pealkiri

Bakalaureusetöö

Juhendaja: prof. Õ. Jõud

Autor: ........................................... “.....” mai 2003 Juhendaja: .................................... “.....” mai 2003 Õppetooli juhataja: ...................... “.....” .......... 2003

TARTU 2003

Sisukord

Sissejuhatus 5 1 Esimese peatüki pealkiri 6 2 Teise peatüki pealkiri 8

2.1 Teise peatüki esimese jaotise pealkiri . . . . . . . . . . . . . . 8 2.2 Teise peatüki teise jaotise pealkiri . . . . . . . . . . . . . . . . 8 Kokkuvõte 9 Resümee (inglise keeles) 10 Kirjandus 11 Indeks 12 Lisad 13 4

Sissejuhatus

Vvvvvvvv valdkonnas [2] on ttttttt sssss uuuuuu wwwwwww. Töös vaadeldakse ... , töötatakse välja /t~ oestatakse/ ... .

Töö koosneb … peatükist. Esimeses peatükis ... . Lisana on esitatud ... . Töös leiduvad skeemalgoritmid on vormistatud süsteemi AMADEUS [4]

abil.

Peatükk 1

Esimese peatüki pealkiri

Iga peatükk algab uuest leheküljest. Aaaaaaaaaaaaa bbbbbb ccccccccccc dddd ee fffff ggggggggggggggg.

… Joonisel 1.1 esitatud näitealgoritmis … …

Soovitus: akronüümide ehk lühendite käänamisest tuleks hoiduda: „XML-le kui andmete märgistuskeelele on omane ...“ asemel on parem „Andmete märgistuskeelele XML on omane ...“. Alati küll ei saa läbi ainult nimetava käändega, kuid siis võib omastava käände lõpu ära jätta: „XML-i dokument“ asemel on parem „XML dokument“.

Fibonacci_algarv(n)

- - - Antud: naturaalarv n > 2

- - - Tulemus: tagastatakse vähim algarvuline Fibonacci arv,

- - - mis on suurem kui n

- - - abimuutujad: e, f, g, k e := f := 1

- - - e ja f on kaks järjestikust Fibonacci arvu g := e + f - - - g on järgmine Fibonacci arv

- - - leida uus paar (e, f): e := f (f := g) ⩽ n ? <- - - - -

- - - f > n, kontrollida tuleb veel f algarvulisust f mod 2 = 0 ?

- - - f on paaris <- - - - -

- - - f on paaritu

⋆ k = 3, 5, …, \sqrt{f}

f mod k = 0 ?

- - - f pole algarv, sest jagub arvuga k <- - - - - - -

< (f) - - - f osutus algarvuks, l~ opetada ja tagastada vastus

Joonis 1.1: Näitealgoritm.

Peatükk 2

Teise peatüki pealkiri

2.1 Teise peatüki esimese jaotise pealkiri

Peatükk võib olla jaotatud (alam)punktideks ehk jaotisteks. Jaotist alustatakse uuest leheküljest ainult siis, kui eelmise lehekülje lõpus on liiga vähe ruumi jaotise pealkirja ning veel vähemalt kahe rea mahutamiseks.

…

2.2 Teise peatüki teise jaotise pealkiri

Definitsioon. Kahe naturaalarvu suurimaks ühisteguriks nimetatakse suurimat arvu, millega need mõlemad jaguvad.

Defineeritav mõiste tõstetakse esile (trükitakse kursiivkirjas).

Teoreem 1 Olgu m ja n naturaalarvud. Kui m = n, siis …

Teoreemide (lemmade, järelduste) tekstid trükitakse kursiivkirjas. Tõestus. Näitame, et m = n korral … … □ Matemaatiliste objektide tähised, v.a. operatsioonide ja funktsioonide

(log, max, sin jms.) sõnalised nimed, trükitakse kursiivkirjas ^{1}, näiteks: … olles määranud suurused x, m ja n, arvutame (x − 1) log_{2}(\sqrt{n} + m^{2}).

1Valemireþiimis teeb seda L^{A}TEX ise.

Kokkuvõte

Sisu poolest ligilähedaselt sama, mis muukeelne resümee.

Töö pealkiri inglise keeles

Bachelor thesis/work/paper/

Ülli ~ Opilane

Abstract

At present, in the field of Fffffff ... . In this bachelor work/paper/ … are introduced /discussed, described/.

In order to … have been developed /analysed, investigated/. Several … have been suggested /proposed/.

In the work … are presented /implemented, proved/. The results can be used /applied/ ... .

[Resümee on töö sisu lühikokkuv~ ote. Töö struktuuri (sisukorra) selgitamine ei ole tingimata vajalik.]

Kirjandus

[1] T.H.Cormen, C.E.Leiserson, L.Rivest. Introduction to Algorithms, MIT, 1990. 1028 lk.

[2] D. E. Knuth. The Art of Computer Programming, Addison-Wesley, osad 1-3, kolmas trükk, 1998.

[3] NIST. Dictionary of Algorithms and Data Structures, 2002 http://www.nist.gov/dads/ – viimati väisatud 16.03.2003

[4] Amadeus-fRED. System for Rapid Editor Development, 2002

   http://www.cs.ut.ee/∼kiho/fRED – viimati väisatud 09.03.2003

Indeks

jaotis, 8 näitealgoritm, 7 peatükk, 6 resümee, 10

Lisad

Lisa 1. Lühijuhend üliõpilastööde vormistamiseks. Lisa 2. Programmi struktuur. Lisa 3. Programmi tekst (disketil).

Lisa 1 Lühijuhend üli~opilastööde vormistamiseks

[Ametlik juhend vt.

        http://www.math.ut.ee/oppetoo/dokumendid/loputood.html]

Matemaatika-informaatikateaduskonnas on üliõpilastöödeks semestri-, diplomi-, bakalaureuse-, magistri- ja doktoritööd. Käesolevas esitame mõned soovitused niisuguste tööde vormistamiseks, pidades eeskätt silmas just bakalaureusetöid. Semestritöödele võib instituuditi olla seatud mõnevõrra nõrgemad nõuded, magistri- ja eriti doktoritööde vormistamisel aga tuleb lisaks järgida veel ülikoolis kehtivaid üldisemaid reegleid.

Esitatud stiilieeskuju on üksnes soovituslikku laadi, jättes seega autorile küllaltki suure vabaduse konkreetse töö stiili ning teostamisvahendite valimiseks. Kindlasti aga peab töö olema sisuliselt ja keeleliselt korrektne ning vormistuslikult rahuldama järgmisi nõudeid.

1. Töö koosneb tiitellehest, sisukorrast, põhiosast (sissejuhatus ja peatükid), kokkuvõttest, võõrkeelsest resümeest, kirjanduse loetelust ning vajadusel veel lisa(de)st. Viimas(t)esse koondatakse põhiossa sobimatud komponendid. Resümee võib olla kirjutatud kas inglise (soovitatav), saksa või vene keeles. Kui töö ei ole kirjutatud eesti keeles, siis tuleb esitada (ka) eestikeelne resümee.

2. Töö trükitakse A4-formaadis valgele paberile. Tekst peab olema mõlemast küljest joondatud. Lõigu (kärpe) esimene rida võib olla taandega. Lubatud on käsitsi tehtud sissekirjutused, joonised jt. mittetrükitud elemendid, mille kujundamist antud trükisüsteem ei võimalda. Võib kasutada lehe (va. tiitelleht) kahepoolset trükki.

3. Standardne reavahe valitakse selliselt, et ühele täisteksti leheküljele mahub ca 34 rida. Vastavalt määratakse ka sobiv tähesuurus. Tüüpseade: kiri 12 punkti, reavahe 1,5 intervalli.

4. Töö esitatakse köidetult, mahukam lisa eriköitena. Semestritöö võib olla pehmekaanelises lihtköites, muud liiki töö peab olema kõvakaanelises liimköites.

5. Köite kõik leheküljed nummerdatakse, kuid tiitellehele numbrit (1) ei trükita.

6. Suuremaid programme või näiteid sisaldav lisa esitatakse arvutidisketil.

7. Arvutidisketid ja muud mitteköidetavad väikeseformaadilised lisamaterjalid paigutatakse köite vastavasse eritaskusse.

8. Kirjanduse loetelu vorm ja viidete süsteem valitakse vastava eriala mingi teadusajakirja eeskujul. Loetletakse need ja ainult need allikad, millele töös on viidatud. Veebiallikale lisatakse viimase väisamise kuupäev.

Koostanud: Jüri Kiho 21.02.96/14.02.01/17.12.02/26.03.03/08.05.03

Lisa 2 Programmi struktuur

Programmi ülesehitust iseloomustab järgmine skeem:

Peamooduliks on A …